Cesky English

Výstupní data |
Hlavní | Bolometry | Umístění | Sběr dat & | Měření &
stránka |  | bolometrů | rozlišení | experimenty

| Výstupem z bolometrů je několikavoltový signál odpovídající průběhu vyzařování dopadajícího štěrbinou na jeden detektor po čas výboje v tokamaku. Tato data po přenásobení koeficienty odpovídají vyzařovanému výkonu z tokamaku. Lze je dále zpracovávat a vizualizovat. Za tímto účelem byla vyvinuta zpracovací rutina v IDL, umožňující rychlou a pohodlnou analýzu dat. Základní vizualizace dat umožní posoudit vývoj vyzařování v čase i prostoru, odhadnout maximální intenzitu celkového výkonu, polohu maxima a jeho pohyb v komoře tokamaku. Data vybraná v jednom čase dávají profil vyzařování plazmatu v poloidálním řezu. Po jejich aproximaci Gaussovou křivkou lze získat informace o poloze maxima, pološířce,součtem dat obdržíme hodnotu celkového vyzářeného výkonu v daném čase. Prováděním gaussovské aproximace v časovém intervalu lze získat představu o pohybu maxima vyzařování, pološířky plazmatu nebo vývoji celkového vyzařovaného výkonu. |

Z dat z jednoho pole je možno provést rekonstrukci profilu za pomoci asymetrické Abelovské inverze. Jestliže jsou dostupná data z obou bolometrických polí, je možno přikročit k tomografické rekonstrukci. Zatím je používána Cormackova metoda, ale předpokládá se vývoj dalšího tomografického programu. Malé prostorové a časové rozlišení dovoluje pozorovat velmi rychlé jevy a procesy v plazmatu. Odečtením střední hodnoty signálu se získá fluktuující část signálu, ve které bývají patrné periodické struktury, odpovídající turbulentním jevům v plazmatu. Autokorelace dá představu, nakolik je objevený signál periodický a jakou má frekvenci. Cross korelace umožňuje kromě frekvence odhadnout i směr pohybu struktur napříč komorou tokamaku. Vzhledem k tomu, že data jsou vždy integrována podél osy zorného pole detektoru, je definitivní určení polohy struktur velmi komplikované. |

|  | nahoru